![](/resources/lbgp/2024/150p/file662f710bdde7b.jpg?v23)
Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (OECD) atzinīgi novērtējusi Latvijas centienus informatīvās telpas drošības veicināšanā. OECD marta sākumā publicēja pirmo ziņojumu par dalībvalstu situāciju informatīvās telpas drošības jomā, kurā izklāstīta valstu politika, kā risināt globālo dezinformācijas problēmu. Valsts kancelejā norāda, ka Latvija ziņojumā daudzos aspektos ir minēta kā pozitīvs piemērs informācijas drošības veicināšanā. Tā kā aptuveni puse pasaules iedzīvotāju gatavojas balsot vēlēšanās 2024.gadā, jaunākajā OECD ziņojumā sniegts novērtējums, kā valstis uzlabo pārvaldību, lai sekmētu uzticamas informācijas vidi, par prioritāti nosakot vārda brīvību un cilvēktiesības. Ziņojumā vēstīts, ka dažas valstis, īpaši pēdējos gados, ir izstrādājušas stratēģijas, kurās īpaša uzmanība pievērsta dezinformācijas apkarošanai un informācijas integritātes stiprināšanai. Tomēr OECD dati liecina, ka tikai deviņas valstis, proti, Austrālija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Portugāle, Spānija, Nīderlande, Itālija un ASV ir izstrādājušas stratēģisku dokumentu, kurā noteikts, kā vērsties pret dezinformāciju un stiprināt informācijas integritāti valsts iekšienē. Latvija ir šo valstu vidū ar 2023.gada janvārī Ministru kabinetā apstiprināto dokumentu Valsts stratēģiskās komunikācijas un informatīvās telpas drošības koncepcija 2023.-2027.gadam, norāda Valsts kancelejā. Attiecībā uz koordinācijas mehānismiem starp valsts institūcijām, saņemtās atbildes no OECD dalībvalstīm un pieejamie publiskie resursi liecina, ka valstis kopumā ir izstrādājušas tiesisko regulējumu, kas definē noteikumus, pēc kuriem šie mehānismi var darboties. Juridiskie noteikumi ir īpaši svarīgi, lai izskaidrotu koordinācijas mehānisma darbību, lai noteiktu iekšējās kontroles un ziņošanas procedūras attiecībā uz mehānismu, kā arī lai mazinātu risku, ka valsts noteiktie pasākumi varētu tikt ļaunprātīgi izmantoti, norāda Valsts kancelejas pārstāvji.